Během pandemie nemoci COVID-19 se ve Španělsku výrazně zvýšil počet nevěřících. Informoval o tom deník El País s odkazem na průzkum agentury CIS.
Mezi lety 2019 a 2021 podíl ateistů vzrostl o deset procentních bodů a téměř čtyři Španělé z deseti uvedli, že v boha nevěří. Odklon od víry a katolické církve je však ve španělské společnosti dlouhodobější.
Mírně také vzrostl podíl lidí, kteří se označují za věřící, ale neúčastní se náboženského života. Těch bylo ve Španělsku minulý rok 44 procent. Nejvíce ateistů je mezi lidmi ve věku 18 až 24 let. V této věkové skupině uvádí, že je bez víry, přes 63 % lidí. Mezi seniory ve věku nad 65 let jen pětina nevěří v boha.
Podle autorů mohly výsledky průzkumu ovlivnit pandemické uzávěry, během kterých byli lidé více doma a častěji odpovídali na otázky badatelů. Tím autoři průzkumu získali přesnější výsledky. Naopak sexuální skandály v katolické církvi mají podle barcelonské nadace Ferrer i Guàrdia, jež se zabývá tématem dlouhodobě, obvykle jen omezený dopad na vztah lidí k náboženství.
»Mezi faráři spolu mluvíme a konstatovali jsme, že v současnosti chodí na nedělní mše méně lidí,« uvedl kněz Peio Sánchez, který vede katolickou faru svaté Anny v centru Barcelony. Podle něj je to ale dáno spíše změnou způsobu života než odklonem lidí od víry.
Španělsko mělo dlouhou dobu pověst silně katolické země, což ale v posledních desetiletích přestává platit. Svědčí o tom různé statistiky. V roce 2020 jen deset procent párů mělo svatbu v kostele, zatímco v roce 2008 byla polovina manželství uzavřena před knězem. Výrazný pokles je patrný i v případě počtu poplatníků, kteří odkazují část své daně z příjmu katolické církvi. Podle badatele Josepa Maňého políčko s takzvanou daňovou asignací zaškrtává každý rok méně lidí. Biskupské pokladny ale přesto nechudnou, ba naopak výnos z daní se mezi lety 1998 až 2018 více než zdvojnásobil. »Ti, kteří se rozhodnou to zaškrtnout (pro katolickou církev), jsou totiž pokaždé bohatší,« uvedl Maňé.
(ici, čtk)
PetJednaLenin
CEKISTICKA CENZURA? Roskomnadzor na žádost generálního prokurátora zablokoval webovou stránku Radio France Internationale . Informuje o tom samotná rozhlasová stanice. /
Důvodem zablokování byl článek vycházející ze zprávy zpravodaje listu Le Figaro z Kyjeva. Ukrajinská psycholožka Katerina Galiant v něm hovořila o obětech znásilnění ruskou armádou. / Případ proti Michailu Afanasjevovi byl zahájen kvůli textu „Refuseniks“ nebo proč se 11 bojovníků OMON z Ruské gardy v Chakasii odmítlo zúčastnit „zvláštní operace“ na Ukrajině. Materiál uvedl, že pořádková policie odmítla jít do války, protože 24. února byla u Kyjeva poražena kolona Národní gardy a vedení se snažilo tento případ ututlat. /
Sarai podle agentury od 9. do 18. března „po předchozí domluvě s osobami, které řídily jeho jednání ze zahraničí“ umístil v moskevském obchodním centru mobilní telefony, z nichž „záměrně vycházely lživé zprávy o akcích RF ozbrojených sil na Ukrajině, včetně údajného zabíjení civilistů.