Květná neděle. Křesťanům končí čtyřicetidenní postní období a začíná pašijový týden, který končí Velikonocemi. Věřící si připomínají Kristův vjezd do Jeruzaléma a poslední týden jeho života. Při bohoslužbách se předčítá zpráva o umučení Ježíše Krista, tedy pašije, a v kostelích se světí kočičky a jiné zelené větvičky symbolizující palmové ratolesti, kterými byl vítán v Jeruzalémě. Pro nevěřící jsou Velikonoce oslavou příchodu jara.
Oslavy v posledních dvou letech ovlivnila epidemie covidu-19. Účast na bohoslužbách byla omezená, lidé v kostelích museli mít respirátory a dodržovat rozestupy. Byl zakázán hromadný zpěv. Letos žádná opatření neplatí, mše se mohou konat bez omezení, pouze se účastníkům doporučuje dodržování rozestupů a dezinfekce rukou.
Datum Velikonoc se odvozuje od velikonoční neděle, která je první nedělí po prvním jarním úplňku. Po Květné neděli následuje Modré pondělí, Šedivé úterý, Škaredá středa a Zelený čtvrtek, který je prvním dnem, kdy se připomíná Kristovo třídenní utrpení a vzkříšení. S večerem na Zelený čtvrtek přichází takzvané velikonoční třídenní (triduum), které zahrnuje Velký pátek, Bílou sobotu a nedělní Boží hod velikonoční. Velký pátek je připomínkou dne, kdy byl Kristus umučen a zemřel na kříži. Bílá sobota, den pobytu Krista v hrobě, nočními obřady přechází v neděli, kdy se slaví zmrtvýchvstání.
Velikonoční pondělí patří převážně lidovým zvykům a tradicím, které lze zařadit k přechodovým rituálům končící zimy a nastávajícího jara. Je spojené s koledou, pomlázkou, malovanými vejci a tradičními pokrmy.
(čtk)