V prostějovském Národním domě se uskutečnila veřejná beseda s Josefem Skálou, kandidátem na prezidenta republiky. Návrh utkat se o post hlavy státu, jímž ho oslovila KSČM, má i podporu jiných alternativních kolektivů a osobností. Hosta i přítomné občany a vlastence přivítal Josef Liška, místopředseda Vlasteneckého sdružení antifašistů (VSA), Oblastní sdružení Prostějov.
Skála oslovil přítomné spatra, jak to má ve zvyku. Proč a jak kandiduje nejen za levici, ale i všechny skutečné vlastence, vysvětlil z obou klíčových hledisek. Jak z pohledu země, která už je jen »cizím krmelcem a vazalem« a jejíž vláda slouží cílům zahraničního kapitálu a moci, ke stále větší škodě vlastní země, tak optikou »ohrožených zájmů všech, kdo nic neukradli, a dnes stále víc i celé České republiky« – a konkrétních návrhů, »jak se o ně zasadit dřív, než nám nadělí ještě vážnější újmu«.
Z obou zorných úhlů se zaměřil mj. na hrozbu masové energetické chudoby i bankrotů tisíců českých podniků vinou německé přirážky k ceně elektřiny i plynu,také na rekordní propad naší potravinové soběstačnosti, která má být pilířem národní bezpečnosti. Hovořil o degradaci země, jež byla »suverénním hráčem extraligy světových trhů v oboru investičních celků i řady dalších artiklů s vysokou přidanou hodnotou«, a teď už je jen »montovnou a subalterním subdodavatelem cizích koncernů«, kdy je »hodnota přidaná českýma rukama a talentovanými mozky kořistí zahraničních rentiérů«. Podobných příkladů zaznělo ještě víc.
Jsou tím vážnějším rizikem, uváděl vlastenecký kandidát, že zapadají do »hluboké krize celé tzv. euroamerické civilizace«. A v té přijde ještě víc na řadu »‚právo‘ silnějšího na úkor těch slabších«. Zásada »košile bližší než kabát, k níž se vládnoucí kruhy tzv. staré Evropy budou uchylovat pod tlakem svých domácích odborových svazů«. Fialova vláda podle Skály »láme i všechny rekordy diletantismu«. Tím dřív »zkompromituje i všechna zaklínadla, jimž upsala duši«. O to víc je třeba pracovat už dnes na tom, aby se po jejím pádu prosadil zásadní obrat k lepšímu, »a ne další podvod s vůlí většiny voličů«. Takovou změnu prosadí jen široký vlastenecký blok, v němž najdou programovou shodu a budou s to táhnout za jeden provaz strany, hnutí i další subjekty napříč co možná nejširším názorovým i zájmovým spektrem. Blok, schopný »uhájit národní zájem vůči všem vnějším tlakům a hrozbám« – a »veřejný zájem vůči všemu, čím mu škodí tuneláři i jiné parazitní jmelí«.
Jak dále řekl Skála, každého z našich občanů, který »vybudoval prosperující podnik – na vlastní náklady a riziko, a ne okradením nás všech – si upřímně váží i marxista«. Celkový výkon ekonomiky v domácím soukromém vlastnictví však, jak ukázala i nedávná vládní analýza, stagnuje už od poloviny 90. let. Kdekoli privátní sektor selhává, náprava je jen v silách a povinností veřejné moci,zdůraznil Skála. Platí to i o »skandálním stavu bytového trhu«, který »upírá statisícům lidí právo na soukromí pod střechou nad hlavou«. Řešením je jen reálná konkurence v podobě masivní státní výstavby bytů na pozemcích ve veřejném vlastnictví. Takový byt pro mladou rodinu lze i dnes pořídit za cenu, umožňující od ní požadovat zlomek dnešního tržního nájemného, zdůraznil kandidát. Bude-li program financován ze státního fondu bydlení, lze přitom lidem zhodnocovat i úspory tak, aby neztrácely hodnotu ani za dnešní inflace. Jedině »strategické průlomy státní moci, a tedy ve veřejném vlastnictví, nás vrátí do svrchované pozice na zahraničních trzích« a zajistí důstojnou obživu lidem, kteří o ni přišli či brzy přijdou. Řádově výhodnějšího partnera než v područí cizího kapitálu, v nich najdou i tisíce poctivých domácích podnikatelů.
Široké rozpětí názorů v diskusi
Žhavá témata dominovala, v diskusi vystoupilo 14 diskutujících, slovo si brali i lidé na životním startu a třicátníci. Část z nich i otázkou, jak napravit vykuchané povědomí ročníků prošlých až popřevratovým školstvím, o nosných trendech a rozcestích našich dějin. Široké bylo i rozpětí názorů, jak a zda se vše, co je špatně, dá ještě vůbec napravit.
Mocenská a mediální přesilovka viníků je skutečně drtivá, souhlasil Josef Skála. Akce však, jak nás učili ve fyzice, pokaždé vyvolá i reakce. A »celá zpráva o tunelářském převratu přichází až teď«. Většině našich lidí »nadělí ještě bolestnější rozčarování než šoková terapie z 90. let«. Tím víc bude »záležet na tom, kdo bude mluvčím dosud mlčící většiny«. Na podporu svého optimismu uvedl i vlastní zkušenost z 80. let, kdy předsedal Mezinárodnímu svazu studentstva. Ten byl asociací celonárodních svazů, a ne akademické mládeže určitého světonázoru. Se 40 miliony členů ve více než 110 zemích. »My marxisté jsme v něm byli ve značné menšině. Tomu, co bylo ze všeho nejdůležitější, jsme však uměli získat většinový souhlas a podporu. Aniž jsme čímkoli zradili vlastní přesvědčení či kohokoli z dosavadních stoupenců. Právě o to a nic menšího půjde i dnes,« zdůraznil Skála, který k tomu chce přispět i v soutěži o Hrad. Tak, aby to pomohlo i vlasteneckým kandidátkám v obecních a senátních volbách. Tím víc stojí o další pozvání na setkání, jaké uspořádalo prostějovské VSA.
V závěru diskuse vystoupil Jaroslav Šlambor, zastupitel Statutárního města Prostějov za KSČM. Zdůraznil, že navržený kandidát za levici a české vlastence byla dobrá volba. Připomněl situaci, která je na Ukrajině, a poukázal na příčiny tohoto stavu. Dále hovořil o vypínání nepohodlných webů, o tom, co dělají naše elity s tím, že jejich zájem o naše občany je vedlejší.
Po dvouhodinové besedě, které se zúčastnilo 38 občanů, poděkoval Josefu Skálovi za jeho vystoupení a odpovědi na dotazy za prostějovské VSA Josef Liška. Popřál mu hodně zdraví, elánu a hlavně vydržet předvolební boj, který za současné situace nebude žádnou procházkou růžovým sadem. Rovněž neopomněl připomenout, že na podzim se budou konat komunální volby a je důležité, aby v nich levice a vlastenci uspěli.
Josef AUGUSTIN
FOTO – autor
Jan Dvořák
Ze životopisu skutečného komunistického vlastence:
“Pocházím z komunistické rodiny. Oba rodiče jsou prověřenými členy strany…
Internacionální pomoc SSSR a ostatních socialistických zemí v srpnu 1968 jsem přivítal s nadšením a ulehčením. Sovětská vojska jsem vítal 21. srpna na úsvitu na ruzyňském letišti. Byl jsem s nimi v trvalém přátelském styku i v následujích dnech (za což mě pravicové elementy honily po ulicích) i po celé další období.
V srpnových dnech i později jsem rozšiřoval sovětský propagační materiál… Snažil jsem se pomáhat sovětským vojákům i ve zdánlivě bezvýznamných věcech jejich každodenního života u nás.”
tomasklima162
Skála na hrad! (konkrétně Mírov)